karta rostliny zobrazena tento rok 301x
Jehličnany : Pinopsida / Pinales / Pinaceae / Abies
Pochází z jižního a středního Japonska. Roste v podobě stromu s pyramidální nebo kupolovitou korunou. Dorůstá výška až 50m při průměru kmene do 2m. Borka je černá, drsná, šupinatá a rýhovaná. Dřevo je nažloutlé nebo načervenalé. Větve jsou šedožluté, později bleděšedé, zimní pupeny vejčité až kuželovité, mírně pryskyřičnaté, dlouhé do 1cm, široké 5mm. Mladé jehlice jdou 2klané, vzácně špičaté, jehlice na horní straně větví téměř paprsčité nebo vystoupavé, na spodní straně hřebenité, horní strana zelená, spodní sivožlutá, délka 2 - 5cm, šířka 3 - 4mm, na spodní straně jsou 2 řady bílých stomatálních pruhů a 2 středové pryskyřičné kanálky, konec je vykrojený nebo tupý. Samčí šištice jsou válcovité, nažloutlé, samostatné, převislé, dlouhé 2,5 - 3cm, samičí šištice vejčitě podlouhlé až kuželovité, na konci zaoblené, zelené, listeny žluté, dlouhé 8 - 15cm, široké 3 - 5cm, pryskyřičnaté, semenné šupiny vějířovitě lichoběžníkovité, dlouhé 1,2 - 2,5cm, široké 1,7 - 3,2cm, listeny obvykle vyčnívají. Semena jsou dlouhá 6 - 8mm a křídlo je podlouhlé, nahnědlé a dlouhé 1 - 1,5cm. Existuje vnitrodruhový taxon:
Vyhovuje ji vlhký vzduch, chráněné místo a hlubokou vlhkou půdu. Špatně snáší pozdní mrazíky.
Množí se semeny nebo řízkováním
klimatická USDA zóna: 6 - 9
Synonyma: A. bifida, A. firma var. bifida, A. firma var. momi, A. momi, A. thunbergii, Picea firma, Picea thunbergii, Picea webbiana, Pinus bifida, Pinus firma, Pinus firma var. incisa, Pinus momi
Všechny druhy pochází ze severní polokoule. U nás je původní pouze J. bělokorá. Je to stálezelený jednodomý strom s rovným přímým kmenem s jehlancovitou až kuželovitou korunou (staré exempláře mohou mít vršek zploštělý nebo zakulacený). Borka bývá v mládí hladká, později rozpraskaná. Růst větví je v přeslenu, zůstávají na nich jizvy po opadlých listech, pupeny jsou kulovité až vejčité či podlouhlé, seskupené po 2 - 5tiks. Jehlice bývají 2řadé, hřebenitě uspořádané, při odtržení zůstává větvička hladká, spodní stran mívá 2 bílé proužky. Kvete na jaře samčími a samičími šišticemi. Samčí šištice jsou žluté nebo červené, zelené, modré či růžovofialové, vejčité nebo dlouze válcovité. Samičí šištice jsou vzpřímené, umístěné na vrcholcích korunu, semenné šupiny široké, podpůrné úzké, ve zralosti dřevnaté, hnědé, rozpadavé a válcovité. Charakteristický je růst šíšek směrem vzhůru. Šišky nepadají na zem, rozpadají se na stromě a zůstávají po nich vřetena. Semena jsou 3hranná opatřená s velkým křídlem.
Vyhovují jim vlhké hlinité půdy bohaté na živiny.
Množí se semeny.
Více informací získáte, pokud si zobrazíte celý rod rostliny.
Zahrnuje 11 rodů a na 250 druhů a to většinu u nás přirozeně rostoucích jehličnanů. Téměř všechny pochází ze severní polokoule.
Rostou v podobě stromů (zřídka keřů) do výšek 2 - 100m a kromě modřínu a pamodřínu (Larix a Pseudolarix) jsou stáezelené. Kmen mají přímý, s vyjimkou borovic nevětvený. Jehličí může vyrůstat protistojně, ve svazečcích nebo ve spirále. Tvoří samčí a samičí šišky, dlouhé 2 - 60cm pokryté ve spirále dřevnatými šupinami. Semena obvykle mají křidélko. Vývoj šišek může trvat 1, 2 a raritou jsou i 3 roky.
žádost o přidání nekomerčního odkazu / otevři všechny odkazy
literatura:
Třetím rokem vyrazil terminál naší jedličky na dvojnásobnou výšku. V polovině se sice rýsují pupeny na větvičky, ale celková výška letošního výhonu je neobvykle velká.Nemáme v zájmu zachování proporce výhon zakrátit? Pravděpodobně bychom ale ztratili terminální pupen. Děkuji P.Konvalina