karta rostliny zobrazena tento rok 261x
Jehličnany : Pinopsida / Pinales / Pinaceae / Pinus
Roste v horách Číny. Dorůstá výšky 15 - 20 (i 35)m při průměru kmene až 1m. Vytváří široce kuželovitý nebo válcovitě pyramidální habitus s dlouhými vodorovnými větvemi. Kůra je šedá, černohnědá nebo šedě červenohnědá. Mladé větve jsou šedozelené nebo šedohnědé, holé, zimní pupeny jsou téměř válcovité, mírně pryskyřičnaté. Jehlice vyrůstají po 5 (i 7) ve svazečcích, v řezu jsou 3úhlé, zelené, dlouhé 8 - 15cm, široké 1 - 1,5mm, pryskyřičných kanálků je 3 (i 7). Samčí šištice jsou vzpřímené nebo převislé, válcovité nebo vejčitě eliptické. Samičí mají 2 - 3cm stopky, zelené, později žluté nebo hnědožluté, kuželovitě válcovité. Šupiny jsou kosočtvercovitě obvejčité, dlouhé 3 - 4cm, široké 2,5 - 3cm. Semena jsou žlutohnědá, tmavěhnědá nebo černá, bezkřídlá nebo krátce křídlatá, obvejčitá, dlouhá 1 - 1,5cm, široká 0,6 - 1cm. Existují vnitrodruhové taxony:
Potřebuje chráněné místo.
Synonyma: P. armandii subsp. farjonii, P. armandii subsp. yuana, P. armandii var. farjonii, P. excelsa var. chinensis, P. levis, P. scipioniformis
Roste v Africe, Asii, Evropě a Severní Americe v podobě stálezeleného stromu nebo keře. Větve jsou pravidelné přeslenité. Větve mají dvojího typu, první jsou dlouhé s pouze šupinovitými listy a odstálými svazečky jehlic, druhé jsou krátké a mají jehlice po 2 - 7ks ve svazečcích. Jehlice na stromech zůstávají po dobu 2 - 12ti let, mohou být zkroucené, pryskyřičných kanálků může být 2 - 10 (i 20), báze je schovaná v blanité pochvě. Samčí šištice bývají v přisedlých klasovitých svazečcích na bázi větví a mají válcovitý nebo vejčitý tvar. Semenné šištice jsou stopkaté až téměř přisedlé, vzpřímené nebo převislé, kuželovité, válcovité nebo vejčité, zrají 2. - 3. rokem, semenné šupiny vytvářejí spirálu, dřevnatí, bývají zahrocené. Semena jsou jedlá, různého tvaru, bývají opatřená křídlem, mají 3 - 18 děloh. Vydávají příjemné aroma a díky větší velikosti pylu nejsou alergenní.
Mají rádi slunná a polostinná místa s písčitou kyselejší a humózní půdou. Borové jehličí vyrůstá ve svazečcích obklopených pochvou. Velkou sbírku borovic naleznete v arboretu Sofronka v Plzni.
Množí se semeny.
Tabulka uvádí jednoduché třídění borovic, se kterými se u nás nejčastěji setkáte. Třídění je provedeno podle počtů jehlic ve svazečku, což je jedno z klíčových hledisek při určování druhu borovice:
2 jehlice ve svazku (suché pupeny) | Pinus halepensis |
Pinus pinaster | |
Pinus pinea | |
2 jehlice ve svazku (smolnaté pupeny) | Pinus contorta |
Pinus heldreichii | |
Pinus mugo | |
Pinus nigra | |
Pinus rotundata | |
Pinus sylvestris | |
Pinus uncinata | |
3 jehlice ve svazku | Pinus jeffreyi |
Pinus ponderosa | |
5 jehlic ve svazku | Pinus aristata |
Pinus cembra | |
Pinus flexilis | |
Pinus lambertiana | |
Pinus parviflora | |
Pinus peuce | |
Pinus strobus | |
Pinus wallichiana |
Více informací získáte, pokud si zobrazíte celý rod rostliny.
Zahrnuje 11 rodů a na 250 druhů a to většinu u nás přirozeně rostoucích jehličnanů. Téměř všechny pochází ze severní polokoule.
Rostou v podobě stromů (zřídka keřů) do výšek 2 - 100m a kromě modřínu a pamodřínu (Larix a Pseudolarix) jsou stáezelené. Kmen mají přímý, s vyjimkou borovic nevětvený. Jehličí může vyrůstat protistojně, ve svazečcích nebo ve spirále. Tvoří samčí a samičí šišky, dlouhé 2 - 60cm pokryté ve spirále dřevnatými šupinami. Semena obvykle mají křidélko. Vývoj šišek může trvat 1, 2 a raritou jsou i 3 roky.
žádost o přidání nekomerčního odkazu / otevři všechny odkazy
literatura: