karta rostliny zobrazena tento rok 79x
Jehličnany : Pinopsida / Pinales / Pinaceae / Abies
Roste v Číně, Afganistánu, Indii, Kašmíru a Nepálu v podobě stromu se široce kuželovitou korunou. Dorůstá do výšky do 50 (i 60)m při průměru kmene i více než 1,5m. Borka je drsná, šupinatá, tmavěšedá. Větve jsou vodorovné, v mládí žlutošedé, hnědé nebo červenohnědé, rýhované, ochlupené nebo holé, hustě obrostlé, zimní pupeny kulovité nebo vejčité a pryskyřičnaté. Jehlice na horní straně plodících větví vystoupavé, u mladých větví hřebenité, horní strana tmavězelená, lesklá, spodní strana má 2 bílé pruhy a 2 okrajové pryskyřičné kanálky, délka 2 - 6cm, šířka 2 - 2,5mm, konec vykrojený nebo 2klaný. Samičí šištice v mládí růžovofialové, později tmavěhnědé nebo modrohnědé, narůžovofialovělé, válcovité, dlouhé 8,5 - 20cm, široké 4,5 - 7,5cm, semenné šupiny ve středu šištice vějířovitě lichoběžníkovité, dlouhé 2,3 - 2,8cm, široké 2,8 - 3,4cm, listeny lopatkovité, nevyčnívající s délkou 1/3 až 1/2 semenných šupin. Semena jsou dlouhá 1cm, křídlo široce klínovité, delší semena, konec uťatý. Existují vnitrodruhové taxony:
Nepodařilo se mi získat fotografii. Máte-li nějakou k dispozici a není chráněna autorským právem, prosím o zaslání na: . Děkuji.
klimatická USDA zóna: 7 - 9
Synonyma: A. brevifolia, A. chilrowensis, A. spectabilis subsp. langtangensis, A. spectabilis var. brevifolia, A. spectabilis var. langtangensis, A. webbiana, A. webbiana var. brevifolia, Picea naphta, Picea webbiana, Pinus spectabilis, Pinus tinctoria, Pinus webbiana
Všechny druhy pochází ze severní polokoule. U nás je původní pouze J. bělokorá. Je to stálezelený jednodomý strom s rovným přímým kmenem s jehlancovitou až kuželovitou korunou (staré exempláře mohou mít vršek zploštělý nebo zakulacený). Borka bývá v mládí hladká, později rozpraskaná. Růst větví je v přeslenu, zůstávají na nich jizvy po opadlých listech, pupeny jsou kulovité až vejčité či podlouhlé, seskupené po 2 - 5tiks. Jehlice bývají 2řadé, hřebenitě uspořádané, při odtržení zůstává větvička hladká, spodní stran mívá 2 bílé proužky. Kvete na jaře samčími a samičími šišticemi. Samčí šištice jsou žluté nebo červené, zelené, modré či růžovofialové, vejčité nebo dlouze válcovité. Samičí šištice jsou vzpřímené, umístěné na vrcholcích korunu, semenné šupiny široké, podpůrné úzké, ve zralosti dřevnaté, hnědé, rozpadavé a válcovité. Charakteristický je růst šíšek směrem vzhůru. Šišky nepadají na zem, rozpadají se na stromě a zůstávají po nich vřetena. Semena jsou 3hranná opatřená s velkým křídlem.
Vyhovují jim vlhké hlinité půdy bohaté na živiny.
Množí se semeny.
Více informací získáte, pokud si zobrazíte celý rod rostliny.
Zahrnuje 11 rodů a na 250 druhů a to většinu u nás přirozeně rostoucích jehličnanů. Téměř všechny pochází ze severní polokoule.
Rostou v podobě stromů (zřídka keřů) do výšek 2 - 100m a kromě modřínu a pamodřínu (Larix a Pseudolarix) jsou stáezelené. Kmen mají přímý, s vyjimkou borovic nevětvený. Jehličí může vyrůstat protistojně, ve svazečcích nebo ve spirále. Tvoří samčí a samičí šišky, dlouhé 2 - 60cm pokryté ve spirále dřevnatými šupinami. Semena obvykle mají křidélko. Vývoj šišek může trvat 1, 2 a raritou jsou i 3 roky.
žádost o přidání nekomerčního odkazu / otevři všechny odkazy
literatura: