karta rostliny zobrazena tento rok 208x
Byliny : Rosopsida / Brassicales / Brassicaceae / Matthiola
Roste ve středozemí jako polokeř. Dorůstá výšky 10 - 40 (i 60)cm. Stonek je větvený zejména od báze. Povrch je ochlupený. Listy jsou střídavé, úzce podlouhlé až čárkovité, mohou být asymetricky zubaté, dlouhé (1 -) 4 - 7 (i 10)cm a široké 1 - 2 (i 5)mm. Květenstvím je 15 - 30tikvětý hrozen délky za plodu až 15cm, vlastní květy mají průměr 1 - 1,5cm, stopku za plodu délky 1,5mm, kališní lístky délky (0,6 -) 0,7 - 1 (i 1,2)cm, šířky 2 - 3mm, korunní lístky jsou žluté, dlouhé (0,7 -) 1,5 - 2cm a široké (1 -) 2 - 3 (i 5)mm. Plodem je šešule délky (2,5 -) 8 - 10,5 (i 12)cm, šířky 1 - 1,5mm a obsahuje mnoho podlouhlých křídlatých semen délky 1,5 - 2,2mm. Existují vnitrodruhové taxony:
Vyhovuje ji čerstvý vzduch a písčitá půda.
Množí se semeny.
Nepodařilo se mi získat fotografii. Máte-li nějakou k dispozici a není chráněna autorským právem, prosím o zaslání na: . Děkuji.
kvete v měsících: 123456789101112 (pouze orientační, doba je závislá na místě na Zemi, počasí, atd.)
Synonyma: Cheiranthus coronopifolius, Cheiranthus fruticulosus, Cheiranthus tristis, Hesperis angustifolia, Hesperis coronopifolia, Hesperis provincialis, Hesperis thessala, M. bolleana, M. coronopifolia, M. fruticulosa subsp. coronopifolia, M. fruticulosa subsp. fruticulosa, M. fruticulosa var. bolleana, M. fruticulosa var. coronopifolia, M. fruticulosa var. fruticulosa, M. fruticulosa var. genuina, M. fruticulosa var. provincialis, M. fruticulosa var. rigualii, M. fruticulosa var. sicula, M. fruticulosa var. thessala, M. provincialis, M. sabauda, M. stenopetala, M. telum, M. thessala, M. tristis, M. tristis var. sicula, Triceras fruticulosum
Pochází zejména z Euroasie. Patří buď mezi jednoletky nebo dvouletky. Květy mají 4 korunní lístky. Mohou být jednobarevné nebo dvoubarevné v široké škále kombinací. Plodem je šešule. Nejobvyklejšími druhy jsou M. incana a M. longipetala.
Množí se semeny.
Více informací získáte, pokud si zobrazíte celý rod rostliny.
Existuje asi 380 rodů a na 3200 druhů. Rostou od polárních oblastí po tropy, zejména na severní polokouli.
Najdou se mezi nimi jednoletky, dvouletky i trvalky. Co se týče formy, tak se jedná zejména o byliny, méně častěji keře nebo popínavé rostliny. Listy jsou obvykle střídavé s velkou rozmanitostí tvarů řapíku. Nemá palisty. Kvete obvykle v chocholíku, hroznu nebo klasu. Kvete oboupohlavnými květy se 4mi okvětními lístky. Nejčastější je žlutá a bílá barva. Plodem bývá šešule.
Zdroje:
žádost o přidání nekomerčního odkazu / otevři všechny odkazy
literatura: