karta rostliny zobrazena tento rok 75x
Tropické keře : Magnoliopsida / Malvales / Malvaceae / Hibiscus
Roste v Karibiku a na severu Jižní Ameriky v podobě řídce větvené byliny nebo keře. Dorůstá výšky i více než 1m. Kmínky jsou úzké. Povrch je v mládí ochlupený. Palisty jsou vytrvalé a dlouhé (4 -) 6 - 8mm. Listy jsou vejčité (i 3úhle) nebo kosočtvercovité, špičaté nebo zašpičatělé, hrubě zubaté, občas spodní hluboce 3laločné, oboustranně ochlupené, dlouhé 3,5 - 6 (i 9)cm, široké 2,5 - 4cm, báze je špičatá až zašpičatělá a řapíky jsou dlouhé 0,8 - 1,5cm. Květenství je stopkaté, mají až 10 (i 11) čárkovitých listenů délky 2cm, kalich je hluboce laločnatý, dlouhý 1 - 1,2cm, laloky vejčitě kopinaté, zašpičatělé až špičaté, 3žilné, koruna růžová, růžově fialová až tmavě červená (i bílá), dlouhá 1,5 - 2cm a korunní lístky dlouhé 1,4 - 1,6cm. Plodem je tobolka kratší kalich a obsahuje 4 černá semena délky 2,5mm. Existují vnitrodruhové taxony:
Nepodařilo se mi získat fotografii. Máte-li nějakou k dispozici a není chráněna autorským právem, prosím o zaslání na: . Děkuji.
Synonyma: Bombix phoenicea, Bombycella betulina, Bombycella phoenicea, Bombyx phoenicea, H. betulifolius, H. betulinus, H. brasiliensis, H. brasiliensis var. luteus, H. brasiliensis var. sylvaticus, H. cavanillesianus, H. columbinus, H. iochromus, H. neglectus, H. phoeniceus var. albiflorus, H. phoeniceus var. rubriflorus, H. sylvaticus, H. violaceus, Kosteletzkya bracteosa, Pavonia brasiliensis
Rodové jméno pochází ze jména egyptského boha Ibis a řeckého slova iskó = ctím. Roste v teplých tropických a subtropických částech Asie, Afriky a Ameriky v podobě i stálezeleného keře nebo nízkého stromu (i trvalky). Palisty jsou malé, úzké, chlupovité nebo široké a záhy opadávají. Listy jsou střídavé, celokrajné, zubaté až hluboce laločnaté, od báze 3 - 7mižilné a řapíky bývají ochlupené. Kvete ozdobnými 5tičetnými růžově fialovými, červenými nebo žlutými květy složenými z velkých překrývajících se korunních lístků, výraznými dlouhými tyčinkami a pestíky. Plodem je pukavá válcovitá tobolka a obsahuje ledvinitá až prakticky kulatá. V našich obchodech se nejčastěji setkáte s druhem H. rosa-sinensis, což je bytový ibišek (čínská růže), venkovním ibiškem je pak H. syriacus a poslední dobou přichází do obliby také H. moscheutos (Ibišek bahenní), ze kterého se mohou pěstovat celoročně venku pouze některé kultivary. Existují vnitrodruhové taxony:
Potřebuje slunné místo, raději ale rozptýlené světlo a hlinitá půda bohatá na živiny. Důležitá je také vyšší vlhkost vzduchu a udržování stále vlhkého substrátu. Na zimu jej přemístěte na chladnější, ale stále světlé místo a mírně snižte zálivku. Dobře snáší řez.
Množíme semeny (u venkovních sbíráme nejlépe v únoru, mají vysoké procento klíčivosti), pak je odolnější, ale méně kvete nebo řízkováním dřevnatých větviček, které se nejprve nechají zakořenit ve vodě.
Více informací získáte, pokud si zobrazíte celý rod rostliny.
V této poměrně vělké čeledi existuje na 200 rodů s asi 2300 druhy. Taxonomická struktura je poněkud obtížnější, podrobnější informace získáte např. na http://en.wikipedia.org/wiki/Malvaceae . Listy vyrůstají obvykle střídavě a jsou laločnatě dělené a často se zubatým okrajem. Okvětních lístků je nejčastěji 5 (existují samozřejmě polokvěté a plnokvěté kultivary s většími počty). Plodem je nejčasteji tobolka nebo oříšek.
žádost o přidání nekomerčního odkazu / otevři všechny odkazy
literatura: