karta rostliny zobrazena tento rok 197x
Traviny : Liliopsida / Poales / Poaceae / Rhynchospora
Roste v mokřadech latinské Ameriky jako trvalka, ale rozšířila se v teplých oblastech celého světa. Dorůstá výšky do 55cm. Pod zemí vytváří dlouhý plazivý oddenek o průměru 1,5mm. Stonek je ostře 3hranný a má průměr 1 - 1,5mm. Listy mají 1/2 délku stonku, jsou zelené až šedozelené, mohou být mírně kýlnaté, dlouhé do 20cm, široké 2 - 4mmm, pochva je světle zelená nebo šedá, s načervenalou žilnatinou a dlouhá do 7cm. Květenství je kompaktní, délky 0,7 - 1cm, tvořené více než 100 bělavými nebo nahnědlými klásky ve spirále, délkou 2,5 - 3 (i 3,3)mm, šířky 1,5mm, listeny jsou 3 - 4 a mají délku až 20cm.
kvete v měsících: 123456789101112 (pouze orientační, doba je závislá na místě na Zemi, počasí, atd.)
Synonyma: Cyperus kyllingia, Dichroma leucocephala, Dichromena ciliata, Dichromena colorata, Dichromena drummondiana, Dichromena glabra, Dichromena leucocephala, Dichromena leucocephalum, Kyllinga colorata, Kyllinga nemoralis, R. drummondiana, R. leucocephala, R. persooniana, R. stellata, R. stellata f. intercedens, Schoenus coloratus, Schoenus stellatus
Více informací získáte, pokud si zobrazíte celý rod rostliny.
Řadí se sem na 400 rodů s cca 10 000 druhy. Pokud se rozhlédnete kolem sebe, tak všude spatříte zástupce této čeledi. Patří sem totiž všechny trávy (včetně obilovin a pícnin). Sami dobře uhodnete, že sem tedy budou patřit jednoletky, dvouletky i trvalky a že se jedná o byliny a jednodomé rostliny. Dále sem patří ale i dřeviny typu bambus a občas i liány. Díky univerzálnosti zástupce nalezenete na celé zemi a to i v téměr všech výškových pásmech a místech. Rádi se shlukují do trsů. Existují následující podčeledi:
Rostlinu většinou tvoří duté stéblo s kolénky. Pod zemí vytváří obvykle tenké kořínky ve svazečcích. Listy jsou většinou bez řapíku, jsou jednoduché čárkovitě nebo úzce kopinatě tvarované, občas ostře prohnuté podle střední žilky (žilnatina je souběžná), umístěné především v přízemní listové růžici. Květy bývají oboupohlavné, nečastěji seskupené do klásků (obdařených na spodní straně dvěmi plevami). Ty zase jsou seskupené ve stažené latě. Nejčastějším plodem je obilka a dále třeba nažka nebo bobule i oříšek.
Zdroje:
žádost o přidání nekomerčního odkazu / otevři všechny odkazy
literatura: