karta rostliny zobrazena tento rok 220x
Cibuloviny a hlízy : Liliopsida / Asparagales / Hyacinthaceae / Bellevalia
Pochází z Turecka, Arménie a Íránu. Patří mezi trvalky. Dorůstá výšky (15 -) 25 - 30 (i 40)cm. Pod zemí vytváří cibuli s černohnědými šupinami o délce 1,5 - 2cm a šířce 1 - 3cm. Vyrůstají z ní 2 - 3 široce čárkovité žlábkovité špičaté polovzpřímené šedozelené listy s objímavou bází s délkou 12 - 15cm a šířkou 1 - 1,5cm. Kvete v kuželovitém, později válcovitém hustém hroznu, korunních lístků je 10 - 15, mají velikost 1 - 2cm, barvu tmavě růžovofialovou, modrofialovou až šedomodrou, uvnitř je trubka bílá a koruna je dlouze zvonkovitá. Několik vrcholových květů je jalových. Existuje vnitrodruhový taxon:
Vyhovují ji vlhké pole, horské louky, půdy bohatší na živiny a plné slunce.
Nepodařilo se mi získat fotografii. Máte-li nějakou k dispozici a není chráněna autorským právem, prosím o zaslání na: . Děkuji.
kvete v měsících: 123456789101112 (pouze orientační, doba je závislá na místě na Zemi, počasí, atd.)
Synonyma: B. acutifolia, B. elwendica, B. pycnantha, Botryanthus paradoxus, Hyacinthella paradoxa, Hyacinthella pycnantha, Hyacinthus elwendius, Hyacinthus paradoxus, Hyacinthus pycnanthus, Muscari acutifolium, Muscari elwendium, Muscari paradoxum, Muscari pycnanthum, Pseudomuscari acutifolium, Pseudomuscari paradoxum
Rodové jméno bylo vybráno na počest francouzského botanika Pierra Richera de Bellevala (1564 - 1632). Roste ve středozemí a střední Asii. Patří mezi trvalky. Pod zemí vytváří cibuli. Listy vytvářejí růžici a okraje bývají brvité. Kvete válcovými zvonkovitými květy v řídkém hroznu, které jsou na rozdíl od modřenců rozevřené a cípy delší. Plodem je tobolka. Nejznámějšími druhy jsou B. ciliata, B. paradoxa a B. romana.
Vyhovují ji dobře propustné písčité teplé půdy na plném slunci.
Množí se semeny nebo dceřinými cibulkami vysazovanými do hloubky 10cm.
Více informací získáte, pokud si zobrazíte celý rod rostliny.
Existuje asi 70 rodů a asi 1000 druhů. Centrem diverzity je jižní Afrika, ale hodně rozšířené jsou i ve středozemí. Patří mezi trvalky a byliny. Pod zemí vytvářeji cibulky, vzácně oddenky. Listy mají podélnou žilnatinu, tvar nejčastěji čárkovitý až kopinatý, vyrůstají z cibule a může jich být 1 - noho. Květy obvykle bývají oboupohlavné, ale naleznou se i jednodomé jednopohlavné. Jsou seskupeny v hroznu nebo hlávce. Plodem je tobolka. Množí se semeny nebo častěji dceřinnými cibulkami. Mezi nejznámější zástupce patří: Hyacint, Modřenec, Mořská cibule, Ladoňka a Ladonička.
Zdroje:
literatura: